![](https://static.klix.ba/media/images/vijesti/080513065.jpg)
Druga Bushova posjeta Bliskom istoku od početka godine, nakon one u januaru, trebala bi pomoći u mirovnim pregovorima Izraela i Palestinaca, koji su obnovljeni u novembru 2007. na mirovnoj konferenciji u Annapolisu, kraj Washingtona.
Palestinci i Izraelci danas razumiju da je pomaganje drugoj strani da ostvari svoje težnje ključno za postizanje vlastitih ciljeva – i obje strane zahtijevaju održivu, nezavisnu i demokratsku državu Palestinu.
Ovakvo, "dvodržavno“ rješenje, strategija je predsjednika Busha koji želi da se palestinske granice jasno definiraju prije isteka njegovog mandata u januaru iduće godine. Međutim, Palestinci su podijeljeni između vlade Fataha na Zapadnoj obali i Hamasa, koji upravlja Pojasom Gaze. SAD i Izrael proglasile su Hamas za terorističku organizaciju i odbijaju da pregovaraju s njenim predstavnicima.
Izraelski premijer Ehud Olmert je u razgovorima s predsjednikom Bushom ranije ove godine skrenuo pažnju da mirovni sporazum mora da obuhvati sve Palestince.
"Neće biti mira dok se ne zaustavi teror, a on mora biti prekinut svuda. To smo jasno stavili do znanja Palestincima, i oni razumiju da Pojas Gaze mora biti dio paketa."
Predsjednik Bush se pred put sastao s palestinskim predsjednikom Mahmudom Abasom da bi saznao kako da ubrza mirovni proces. Palestinski lider mu je iznio moguća sporna pitanja.
Izraelski i palestinski razgovori do sada nisu donijeli značajne rezultate.
Savjetnik predsjednika SAD-a za nacionalnu sigurnost Steven Headley kaže da postoje određena pomjeranja ka formiranju palestinske države, što će, kako smatra, otvoriti vrata miru:
"Predsjednik Abas će moći da se obrati stanovnicima u Pojasu Gaze i da im kaže, imate dva izbora – da nastavite da vodite život pod represijom Hamasa, a svi znamo koliko je teška situacija za Palestince u Pojasu Gaze, ili da budete dio palestinske države koju želimo i mi i svi Palestinci.“
John Alterman, direktor programa za Bliski istok u Centru za strateške i međunarodne studije u Washingtonu, misli da se predsjednik uzda u diplomatiju u vrijeme kada politika za uspješnu diplomatiju ne postoji:
"Teško je sjetiti se nepovoljnijeg vremena za postizanje arapsko-izraelskog mira nego što je to danas. Politika na terenu je očajna. Američka moć i utjecaj na region su u opadanju. Bushova administracija je okružena problemima – kombinacija oslabljene ekonomije, konstantnih poteškoća u Iraku i sve ozbiljnijih prijetnji od Irana – i to sve u momentu kada je podrška za predsjednika na najnižem nivou u historiji, i dok njegova odlazeća administracija ima sve manje i manje utjecaja.“
Direktor katedre za Bliski istok na Univerzitetu George Washington Naithan Browun kaže da će se predsjednik Bush susresti sa i dalje vrlo oprečnim stavovima Izraelaca i Palestinaca.
"Iako su se minimalno približili jedni drugima, razlike su i dalje ogromne. Pod dva, postoje podaci koji ukazuju na to da postoji duboko utemeljena mreža izraelskih naselja, puteva i građevina. Ona može biti uklonjena, ali po vrlo visoku političku cijenu za izraelsku vladu, koja je u ovom trenutku - prilično slaba."
Tokom boravka na Bliskom istoku, predsjednik Bush će se odvojeno sastati sa izraelskim i palestinskim liderima. Bush će održati odvojene razgovore i s egipatskim predsjednikom Hosnijem Mubarakom, dva kralja Abdulaha - saudijskim i jordanskim – u pokušaju da animira ostale zemlje u regionu da se uključe u mirovni proces.